КОМПЛЕКС МОДЕЛЕЙ ОЦІНКИ ТА АНАЛІЗУ ФІНАНСОВОЇ ДЕЦЕНТРАЛІЗАЦІЇ - Chernov, S. I.; Guryanova, L. S.; Dymchenko, O. V.; Labunska, S. V. (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2019)
Розглянуто проблему моделювання механізму фінансової децентралізації. Запропоновано методичний підхід до побудови комплексу моделей оцінки і аналізу фінансової децентралізації, який на основі методів факторного, канонічного аналізу, кластерного аналізу, методу рівня розвитку, нейронних мереж Кохонена, моделей панельних даних дозволяє сформувати діагностичні класи рівня фінансової децентралізації, обрати «еталонну» модель розвитку і оцінити вплив рівня фінансової децентралізації на показники соціально-економічного розвитку територій. Запропонований методичний підхід включає такі етапи: класифікація країн за рівнем соціально-економічного розвитку та конкурентоспроможністю, формування порівнянної бази дослідження; формування системи індикаторів і діагностичних класів рівня фінансової децентралізації; розробка моделей оцінки впливу децентралізації на соціально-економічний розвиток територій. Для побудови комплексу моделей використовувалися Statistica, R, Deductor Studio, EViews. Результати моделювання показали, що високий рівень фінансової децентралізації характерний для країн з високим рівнем економічного розвитку, в яких спостерігається висока якість інституційного середовища і рівень адміністративної децентралізації, що призводить до зростання ефективності функціонування державного сектору і як наслідок — економічного зростання. Децентралізація за доходами пов’язана з більш сильним ефектом для економічного зростання, ніж децентралізація за видатками. Посилення вирівнювального федералізму і податкової автономії призводить до уповільнення темпів економічного зростання. Причому негативний ефект податкової автономії сильніший, ніж ефект вирівнювального федералізму. Спостерігається розрив між темпами зростання дохідних і видаткових повноважень бюджетів різних рівнів і темпами зростання ВВП у країнах з високим рівнем конкурентоспроможності та соціально-економічного розвитку, що знижує рівень бюджетної і боргової безпеки. Тому перспективним напрямом дослідження є оцінка системного ризику фінансової політики і стійкості фінансової системи до впливу зовнішніх «шоків».