ФІНАНСОВІ, ЕКОНОМІЧНІ, ЕКОЛОГІЧНІ ТА СОЦІАЛЬНІ ДЕТЕРМІНАНТИ ДИФЕРЕНЦІАЦІЇ РЕГІОНІВ УКРАЇНИ ЗА РІВНЕМ ВРАЗЛИВОСТІ ДО COVID-19 - Кузьменко, О.В.; Лєонов, С.В.; Каща, М.О. (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2020)
Анотація. Як свідчить перебіг пандемії COVID-19, регіони України суттєво відрізняються за рівнем вразливості населення до цієї інфекції. Причини регіональної диференціації захворюваності та смертності населення від COVID-19 ідентифікуються певними патернами (комбінаціями) факторів, які кумулятивно накопичуючись протягом тривалого періоду часу, сформували так звані «ретроспективні портрети вразливості регіону до COVID-19» для кожного регіону. Основною метою дослідження є визначення таких комбінацій фінансових, економічних, екологічних і соціальних факторів, які обумовили різну кількість летальних випадків та захворюваності серед населення різних регіонів України від COVID-19. Дослідження здійснено на основі побудованої просторової нелінійної моделі, у якій за ступінчастим алгоритмом окремі факторні змінні додавалися / вилучалися зі специфікацій моделі покроково методом Ейткена залежно від їхньої кореляції з показниками захворюваності та смертності від COVID-19 у регіоні, доти, доки не була сформована специфікацію моделі з найвищим рівнем адекватності за p-значенням і t-статистикою. Для побудови індивідуальних «ретроспективних портретів вразливості регіону до COVID-19» для кожного регіону побудовані нелінійні багатофакторні регресійні рівняння залежності між результативною ознакою (рівень захворюваності та смертності населення регіону від COVID-19) від змінних — 23 індикаторів соціального, економічного, екологічного та фінансового розвитку кожного регіону України і міста Києва, сформовані кореляційні матриці та побудовано кореляційні плеяди. Перевірку на мутиколінеарність здійснено на основі кореляційної матриці з використанням алгоритму Фаррара — Глобера, перевірку залишків на наявність автокореляції здійснено методом Дарбіна — Уотсона, перевірку на гетероскедастичність здійснено за допомогою тесту рангової кореляції Спірмена. Результати емпіричного аналізу засвідчили, що на рівень захворюваності від COVID-19 і кількість смертельних випадків найбільше впливає показники міграційного руху, кількісний склад населення та екологічна ситуація в регіоні, але також суттєвим є індикатор готовності медичних закладів до якісного обслуговування хворих у період пандемії та динаміка доходів населення. Використання ретроспективних результатів дослідження можуть бути корисними при створенні дорожніх карт окремих регіонів, для подолання наслідків епідеміологічних впливів у майбутньому. Ключові слова: COVID-19, епідеміологічні загрози, ретроспективні портрети вразливості регіонів до COVID-19, покрокова нелінійна регресія, захворюваність, регіональна диференціація захворюваності, пандемія, мультиколінеарність, гетероскедастичність. Формул: 17; рис. 3; табл.: 2; бібл.: 36.