ВЗАЄМОЗ`ВЯЗОК МІЖ ГЛОБАЛЬНИМИ ІСЛАМСЬКИМИ ФІНАНСАМИ ТА ЕКОНОМІЧНИМ ЗРОСТАННЯМ МУСУЛЬМАНСЬКИХ КРАЇН - Баторшина, А.; Токар, В.; Колінець, Л.; Сибирка, Л.; Альмарашді, У. (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2021)
Анотація. Присвячено виявленню особливостей розвитку глобальної індустрії ісламських фінансів і визначенню її взаємозв’язку з економічним розвитком мусульманських країн. Метою статті є розкриття сучасних тенденцій розвитку ключових сегментів глобального ринку ісламських фінансів (ісламський банківський бізнес, ринок капіталів та ісламське страхування) та аналіз впливу кожного з них на економічне зростання найбільш розвинених в галузі ісламських фінансів країн. Країни, що стали об’єктом дослідження, були обрані на основі показника, що має назву «Індикатор розвитку ісламських фінансів» (Islamic Finance Development Indicator, IFDI) і відображає загальний стан галузі ісламських фінансів у всьому світі та в кожній країні окремо. IFDI базується на п’яти індикаторах: кількісний розвиток (QD), знання, управління, корпоративна соціальна відповідальність (CSR) та обізнаність. Найбільш розвиненими країнами стосовно ісламських фінансах 2019 року виявились Об’єднані Арабські Емірати (ОАЕ), Бахрейн, Індонезія, Малайзія і Саудівська Аравія. Перевіряючи вплив різних типів ісламських фінансових активів на ВВП зазначених мусульманських країн, ми застосували Eviews10 для проведення регресійного аналізу, який показав позитивну залежність між ВВП і лише двома видами активів, а саме банківськими та ісламськими облігаціями (сукук). Вважаємо, що це пов’язано зі значними обсягами цих сегментів глобального ісламського фінансового ринку і традицією інвестування в основні сектори економіки. Було виявлено негативну залежність між ВВП та ісламським страхуванням (такафул) у всіх досліджених країнах, що можна пояснити недостатньо ефективними інвестиційними стратегіями ісламських страхових компаній, які отримують низьку прибутковість і не здатні примножувати свої активи відповідно до сучасних тенденцій інновацій та розвитку. Також виявлено обернену залежність між ісламськими фондами і ВВП ОАЕ, Малайзії і Саудівської Аравії, яке може бути пов’язане з розподілом фінансових ресурсів із цих країн в інші частини світу та інвестиційними циклами, що включають період очікування перед репатріацією прибутку і відсотків; концентрація фондів на основних ринках унеможливлює масштабність їхньої діяльності на глобальному ринку. Ключові слова: глобальні ісламські фінанси, ісламський банкінг, ісламський ринок капіталів, сукук, ісламські фонди, такафул, економічне зростання. Формул: 1; рис.: 1; табл.: 5; бібл.: 20.