РЕАЛІЇ ТА РЕЗУЛЬТАТИВНІСТЬ ФУНКЦІОНУВАННЯ УКРАЇНСЬКОЇ БАНКІВСЬКОЇ СИСТЕМИ - Король, Марина; Баженова, Олена; Король, Ігор; Старченко, Григорій; Баженов, Володимир; Банна, Оксана (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2022)
Ця стаття присвячена аналізу банківської системи України. Показано, що для України частоту та глибину кризових явищ у банківській сфері підсилюють сировинна орієнтація економіки, недостатньо розвинений внутрішній ринок і присутність в обігу іноземної валюти (доларизація економіки). Необхідно констатувати, що в докризові 2006-2007 рр. надмірне іпотечне кредитування створило «бульбашку» на ринку нерухомості, яка за своїми руйнівними наслідками кореспондувалася з відповідними явищами на ринку нерухомості в Сполучених Штатах. Хоча криза 2008-2009 рр. продемонструвала вразливість української банківської системи до численних економічних та політичних потрясінь, суттєвих змін у банківському нагляді для мінімізації системних ризиків не відбулося. Відновлення банківської системи України у 2015-2016 рр. загалом відповідає посткризовим тенденціям щодо впорядкування банківської системи та підвищення її ефективності у світі. При цьому слабкість інституційного середовища внеможливлює використання і адміністративних інструментів, і державних банків розвитку для збільшення продуктивного кредитування в Україні. З іншого боку, комерційні банки використовуватимуть позики рефінансування замість заощаджень приватного сектора для надання позик. У цьому випадку зростає ймовірність необхідності фінансової підтримки з боку банків, що призведе до значного збільшення державного боргу. Крім того, для дослідження впливу кризових періодів на показники діяльності комерційних банків в Україні розроблено систему векторних моделей авторегресії. Результати моделювання, насамперед аналіз функцій імпульсної реакції, дозволяють зробити висновок, що міжбанківське кредитування в посткризових умовах відновлюється відносно швидко (із лагом у два роки). Обсяги кредитування нефінансових корпорацій і нерезидентів демонструють падіння та відновлення тільки через чотири роки після кризи. Кредитування сектора державного управління з кожним роком зростає, але водночас зменшуються кредити іншим секторам-резидентам. Крім того, упродовж року після настання кризових явищ зменшується обсяг депозитів у банківській системі. Інші змінні не демонструють жодної реакції на кризові явища.