ЕПІСТЕМОЛОГІЧНІ ОРІЄНТИРИ ПРИЙНЯТТЯ ЕКОНОМІЧНИХ РІШЕНЬ ОРГАНАМИ ДЕРЖАВНОЇ ВЛАДИ: ПРОБЛЕМИ ОЦІНКИ ТА ЕВРИСТИЧНІ ПЕРСПЕКТИВИ - Третяк, Олексій; Шуліка , Андрій; Ставченко , Сергій; Тимченко , Михайло (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2022)
У статті розглядаються можливості епістемічної оцінки для прогнозування, оперативного аналізу ситуації ухвалення економічних рішень у рамках реалізації економічної політики. Досліджено епістемічне забезпечення публічних економічних рішень як сукупність підходів до отримання достовірних науково-експертних знань про економічну політику та її наслідки. У цьому контексті переосмислення епістемічних основ управлінського мислення дає змогу визначити нові горизонти та конкурентні переваги для міжнародної економічної інтеграції та глобального економічного розвитку. Установлено особливості епістемічного дослідження економічних альтернатив як основи індивідуальних і колективних дій суб’єктів господарювання. Розкрито специфіку епістемічної експертизи економічних рішень інститутів публічної влади, яка здійснюється на основі економічної ефективності. Виявлено значення аналізу економічних ризиків на основі синергетичної парадигми як чинника виходу за межі «пастки лінійності» та розгляду альтернатив, що виникають із гіпотетичного продовження існуючої ситуації. Когнітивні здібності осіб, які ухвалюють економічні рішення, забезпечують високий рівень реалізму в сприйнятті існуючої ситуації. Обґрунтовано необхідність звернення до ширших узагальнень, зокрема постмодерністського напряму, для точнішої інтерпретації біологічних міркувань. Можливості уникнення диктату односкладових і тривіальних інтерпретацій мають бути ідентифіковані та повинні базуватися на виборі альтернатив у рамках комплексного застосування епістемологічної експертизи. Виявлено, що основними мотивами пошуку суб’єктами економічного рішення альтернатив епістемічного обґрунтування є уникнення втрат під час ухвалення неправильного економічного рішення. Виявлено умови відсутності епістемічної легітимності економічної політики, ситуацію втрати політичної стабільності. Висловлювалося припущення, що вимоги політичної свободи все ж визначаються наслідками поширення спеціальних економічних знань. Установлено, що перегляд епістемічних засад суспільних економічних рішень підвищує їхній інноваційно-прогностичний потенціал, формує адаптивність і критичне сприйняття дійсності.