ОСОБЛИВОСТІ ПРОГНОЗУВАННЯ РОЗДРІБНОГО ТОВАРООБОРОТУ В УМОВАХ НЕСТАБІЛЬНОСТІ ТА ГЛОБАЛЬНИХ ФЛУКТУАЦІЙ - Адаменко , Віктор; Височин , Ірина; Ситник , Ганна; Олесенко, Інна; Блаженко , Сергій (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2023)
Реальна практика й виклики, що формуються в процесі сучасних суспільних трансформацій під впливом нестабільності та глобальних флуктуацій, спонукають до активного пошуку теоретико-методичної платформи, спираючись на яку підприємства роздрібної торгівлі можуть досягти в практиці стратегічного управління роздрібним товарооборотом адекватності викликам дії стрес-факторів. Метою дослідження є проведення статистичної перевірки припущення про випадкове блукання обсягу роздрібного товарообороту підприємств роздрібної торгівлі в Україні. Для виконання наукового дослідження використані економіко-статистичні методи аналізу та прогнозування, методи логічного узагальнення та математичного абстрагування. Результати статистичної перевірки припущення про випадкове блукання обсягу роздрібного товарообороту українських підприємств підтвердили гіпотезу, що сукупна діяльність підприємств роздрібної торгівлі в Україні є випадковим процесом, який не має закономірностей (тенденцій). Обґрунтовано, що в умовах нестабільного зовнішнього середовища прогнозування роздрібного товарообороту повинне спиратися на потужний аналіз факторів формування споживчого попиту на окремі товари, відштовхуючись від вивчення закономірностей зміни та прогнозування факторних показників, а також здійснюватися за складом та структурою товарообороту з подальшим підбиттям підсумку його загального обсягу. Підтвердження гіпотези про випадкове блукання показника товарообороту підприємств роздрібної торгівлі в умовах нестабільності та глобальних флуктуацій, яка була покладена в основу проведеного дослідження, дало змогу заперечити традиційний підхід до прогнозування, а саме детермінований прогноз. Для практичного застосування запропоновано підхід до прогнозування товарообороту на основі оцінки меж (мінімально та максимально можливого значення) із заданою достовірністю на поточну перспективу, що забезпечує релевантність прогностичних розрахунків.