ФАКТОРНО-АНАЛІТИЧНИЙ ПІДХІД ДО ЛАТЕНТНОЇ СТРУКТУРИ ПЕРЕШКОД РОЗВИТКУ АГРАРНОГО СЕКТОРА УКРАЇНИ - Чуб, Олег; Кальченко , Микола; Руденко, Вікторія; Халін , Станіслав; Глушков , Олег; Матвєєв , Павло (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2026)
Метою дослідження є виявлення та інтерпретація латентної структури перешкод розвитку аграрного сектора України та встановлення її зв’язку з поточними фінансовими результатами галузі. Проблема дослідження полягає в тому, що покомпонентний перелік бар’єрів (недостатній попит, фінансові обмеження, погодні умови, нестача матеріалів / обладнання та робочої сили) не дає цілісного розуміння прихованих вимірів, через які ці перешкоди проявляються, взаємодіють і змінюють свою інтенсивність під впливом шоків. Емпіричною базою є сезонно скориговані показники опитувань щодо перешкод за 2015–2025 роки та порівняння фінансових результатів сільськогосподарських підприємств за перше півріччя двох суміжних років. Застосовано експлораторний факторний аналіз (EFA) з косим (oblimin) обертанням, щоб урахувати можливі кореляції між факторами. Придатність даних оцінювали за індексом Кайзера–Маєра–Олкіна (KMO) та критерієм сферичності Бартлетта; кількість факторів визначено за допомогою паралельного аналізу та графіка осипу (scree plot). Додаткові критерії адекватності моделі (включно з комунальностями, композиційною надійністю факторів і стабільністю навантажень у часових підвибірках) інтерпретували з урахуванням можливих відхилень від багатовимірної нормальності й структурних зламів у рядах. Основним результатом є стабільна двофакторна конфігурація, що відображає дві змістово різні виміри перешкод. Перший — ринково-інституційний — об’єднує сигнали недостатнього попиту та організаційно-регуляторної невизначеності й рухається в антипазі до відповідей «ніщо не заважає». Другий — ресурсно-кліматично-фінансовий — акумулює нестачу матеріалів / обладнання, фінансові обмеження та вплив погодних умов. Показник «нестача робочої сили» займає перехідну (з перехресними навантаженнями) позицію, маючи суттєві навантаження на обидва виміри, що відображає одночасний вплив організаційних і безпеково-ресурсних чинників. Часова динаміка демонструє зміну режиму 2022 року: домінування ринково-інституційного виміру за докризового періоду поступилося підвищеній ролі ресурсно-кліматичних і фінансових обмежень протягом 2023–2025 років. Порівняння факторних показників із сукупними фінансовими результатами та часткою збиткових підприємств підтверджує їх діагностичну цінність: посилення ресурсно-кліматично-фінансового виміру корелює зі слабшими результатами та ширшою зоною збитків, водночас ослаблення ринково-інституційного виміру відповідає короткостроковим «вікнам можливостей» для окремих підгалузей. Наукова новизна полягає в статистично підтвердженій карті «латентної геометрії» перешкод, що дозволяє перейти від опису симптомів до ідентифікації механізмів і їхніх зв’язків із фінансовими результатами. Практичне значення полягає в можливості двоканального політичного таргетування: контрактні інструменти, страхування та зниження регуляторної невизначеності — для ринково-інституційного виміру; відновлення логістики постачання, доступу до оборотного капіталу та розгортання кліматостійких технологій — для ресурсно-кліматично-фінансового виміру.