ВПЛИВ ДЕРЖАВНИХ ПРОГРАМ ФІНАНСУВАННЯ ПРОФІЛАКТИКИ ЗДОРОВ’Я НА ДІЯЛЬНІСТЬ СУБ’ЄКТІВ ГОСПОДАРЮВАННЯ ГАЛУЗІ ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я УКРАЇНИ - Нікітенко, Раїса; Панченко, Ганна; Дуліна, Оксана; Латишева, Вікторія; Любінська, Орися (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2025)
У роботі досліджено особливості застосування кореляційно-регресійного аналізу для виявлення впливу державних програм фінансування профілактики здоров’я на діяльність суб’єктів господарювання в галузі охорони здоров’я України. У рамках проведеного дослідження використано однофакторні кубічні регресійні моделі, що дають змогу більш гнучко відображати нелінійну залежність між незалежною змінною (обсяг державного фінансування чи чистий прибуток) і залежною змінною (обсяг наданих профілактичних послуг). За допомогою методу найменших квадратів розраховано параметри моделі, які мінімізують суму відхилень емпіричних даних від теоретичних значень. Отримані результати підтверджують високий рівень кореляції між збільшенням обсягів державних інвестицій і позитивною динамікою профілактичних заходів, що свідчить про ефективність цільового спрямування коштів. Аналіз критерію Фішера дав змогу встановити адекватність побудованих регресійних моделей та їхні прогностичні можливості. Установлено, що зростання чистого прибутку медичних закладів також сприяє підвищенню якості й розширенню спектра профілактичних послуг. Водночас, у ситуаціях недостатнього рівня прибутковості державне фінансування набуває особливої ваги, компенсуючи обмежені ресурси та забезпечуючи базовий рівень профілактичних заходів. Результати дослідження можуть стати основою для формування ефективних державних політик, спрямованих на оптимізацію фінансових ресурсів і підвищення загального рівня здоров’я населення. Зокрема, застосування цих методів дозволяє ідентифікувати точки максимального та мінімального впливу, визначити можливі порогові значення показників і відповідно коригувати стратегії інвестування в профілактику. Отож, представлений методичний інструментарій сприяє більш повному розумінню впливу економічних змінних на галузь охорони здоров’я та формує основу для подальших досліджень. Завдяки цьому можна досягти кращої інтеграції профілактичних ініціатив у стратегічне планування розвитку медичної галузі.