СПРОЩЕНІ РЕЖИМИ ОПОДАТКУВАННЯ МАЛИХ І СЕРЕДНІХ ПІДПРИЄМСТВ: ДОСВІД КРАЇН ЄС І ТРАНСФОРМАЦІЯ В УКРАЇНІ - Крисоватий, Андрій; Валігура, Володимир; Горин, Володимир; Сидор, Ірина; Крамар, Ілля; Шуліченко, Вячеслав (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2025)
Проведення реформи спрощеної системи оподаткування належить до важливих завдань фінансової політики держави, які визначені Національною стратегією доходів до 2030 року, а також курсом на інтеграцію України до європейського економічного простору. Чинна в Україні спрощена система оподаткування не узгоджується з європейською практикою, а також її використовує крупний бізнес для мінімізації податкових зобов’язань. Мета дослідження полягає в обґрунтуванні варіантів реформування спрощеної системи оподаткування в Україні відповідно до Національної стратегії доходів до 2030 року та з урахуванням європейського досвіду. Основні результати дослідження. Отримали подальший розвиток систематизація та обґрунтування сутності спеціальних схем ПДВ для SMEs у країнах ЄС, передбачених Директивою Ради Європи 2006/112/ЄС. Це дало змогу дослідити порогові значення для реєстрації платників ПДВ та застосування окремих схем, визначених за методиками Єврокомісії й ОЕСР і обґрунтувати практичні рекомендації та застереження щодо зміни порогу реєстрації платників ПДВ в Україні. Обґрунтовано, в Україні сума доходу, яка дозволяє не реєструватися платником ПДВ на спрощеній системі, є надто завищеною й потребує корегування. Доведено, що спрощене оподаткування доходу підприємців у європейській практиці має поодинокий характер, але в Україні доцільність його збереження пояснюють потребою підтримання сприятливого бізнес-середовища й стимулювання підприємницької активності. Удосконалено підходи до реформування спрощеної системи оподаткування, які передбачають: скорочення кількості груп платників шляхом їх укрупнення; скасування можливості перебувати на спрощеній системі оподаткування юридичних осіб; оптимізацію обсягу чистого доходу, який дає право на використання цієї системи; упровадження нової методики визначення ставки єдиного податку для платників першої групи на базі показників середньої або мінімальної заробітної плати. Остання новація дасть можливість мінімізувати ефект від штучного поділу бізнесу для зменшення податкових зобов’язань, стимулюватиме підприємницьку активність, а також забезпечить додаткові доходи до бюджету. При виробленні остаточних параметрів реформування спрощеної системи оподаткування важливо враховувати рестриктивну дію військового збору, а також передбачити схеми фінансової підтримки SMEs.