ВПЛИВ ПРИБУТКОВОСТІ, КРЕДИТНОГО ПЛЕЧА ТА ПОДАТКОВОГО НАВАНТАЖЕННЯ НА УХИЛЯННЯ ВІД СПЛАТИ ПОДАТКІВ В ІСЛАМСЬКИХ БАНКАХ - Ферієка, Хендрієта; Мутія, Мутія; Такі, Мухамад; Лестарі, Трі (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2025)
У цій роботі досліджено, як показники фінансової ефективності та фіскальна дисципліна формують поведінку ісламських комерційних банків Індонезії щодо ухиляння від сплати податків протягом 2020–2022 років. Дослідження зосереджене на оцінці ролі рентабельності активів (ROA), левериджу та податкових витрат у впливі на практику податкового планування. Хоча ухиляння від сплати податків перебуває в межах закону, воно може зменшити державні податкові надходження та спровокувати етичні дилеми, особливо в установах, які керуються принципами шаріату. Було застосовано кількісний дизайн дослідження, який використовував кілька методів лінійної регресії на вторинних даних, отриманих із квартальних фінансових звітів восьми ісламських банків, що дало загалом 96 спостережень. Залежна змінна ухиляння від сплати податків функціонує за допомогою ефективної податкової ставки готівки (CETR), з ROA, левериджем та податковими витратами як незалежними предикторами. Результати вказують на те, що леверидж має значний позитивний вплив на ухиляння від сплати податків, припускаючи, що ісламські банки з більшими борговими зобов'язаннями з більшою ймовірністю будуть брати участь у стратегіях зниження податків потенційно через переваги вирахування, пов'язані з борговими інструментами. На противагу цьому, ROA та податкові витрати не продемонстрували статистично значущого впливу, що вказує на їхню обмежену роль у формуванні рішень щодо ухиляння від сплати податків у цьому контексті. Модель пояснює лише 8% дисперсії в поведінці ухиляння від сплати податків, указуючи на ймовірність того, що інші детермінанти, крім тих, що розглянуті в цьому дослідженні, можуть мати більшу пояснювальну силу. Результати підтверджують думку про те, що леверидж відіграє центральну роль у стратегіях мінімізації податків, навіть у банківських системах, які керуються ісламськими етичними кодексами. Цей висновок підкреслює необхідність для політиків і органів регулювання переглянути вплив фінансового структурування на результати оподаткування. Крім того, у зв'язку з обмеженим обсягом моделі, рекомендовано, щоб майбутні дослідження враховували додаткові змінні, такі як розмір установи, фінансова ліквідність і структура управління. У цілому, дослідження розширює академічне розуміння поведінки, пов'язаної з оподаткуванням, в ісламському банкінгу й заохочує постійний діалог щодо узгодження фінансових показників із податковою відповідальністю та етичною відповідальністю.